«Через поширення фотографій у соцмережах дитина може стати жертвою кібербулінгу або статевих злочинів…»
Про безпеку в Інтернеті «ВЗ» розповіла кіберполіцейська Валерія Івкова
![Кіберполіцейська проводить лекцію для дітей.](https://wz.lviv.ua/img/360x200/e/kiberpolitsiia-50f1358e.jpg)
Експерти застерігають батьків бути вкрай уважними, публікуючи фотографії дітей у соцмережах… Звичка виставляти конфіденційну інформацію у публічний простір може мати негативні чи навіть трагічні наслідки. Зокрема, цією інформацією можуть скористатися зловмисники. «Особистість дитини», кажуть експерти, може бути викрадена…
Журналістка «ВЗ» поспілкувалась про кіберзагрози зі старшою оперуповноваженою Управління протидії кіберзлочинам Львівщини Валерією Івковою .
— Серед основних кіберзагроз — доступ зловмисників до акаунтів у соцмережах, — каже Валерія Івкова. — Якщо говоримо про шкільне середовище, один з видів правопорушень — це кібербулінг. Перед початком навчального року також зростає кількість шахрайств, пов’язаних з закупівлею канцелярських товарів через Інтернет.
Один з різновидів шахрайства в Інтернеті - фішинг, спрямований на викрадення конфіденційної електронної інформації. Фішингові листи можуть бути розіслані у заклади освіти нібито від імені державних установ. У такий спосіб зловмисники перед початком навчального року можуть отримати певну інформацію.
Нещодавно був випадок, коли нібито від імені Служби безпеки України зловмисники просили надіслати документи щодо підготовки бомбосховищ. До листа був прикріплений файл з переліком документів, які необхідно надати. У цьому файлі містився вірус віддаленого доступу. Якщо людина завантажить такий файл, зловмисники отримають доступ до її комп’ютера (зокрема до логіну та пароля).
— Що треба знати, аби напередодні нового навчального року не стати жертвою шахраїв? Саме у цей період батьки і діти замовляють через Інтернет ті чи інші товари для навчання…
— Треба розуміти, що через війну в Україні той чи інший товар може не доїхати до замовника. Окрім цього, варто вносити передоплату, яка покриває лише доставку товару, а це 150 грн, і не більше! Решту коштів надсилати накладним платежем (тобто оплачувати товар під час отримання на пошті).
Якщо вам говорять про обмежену кількість товару та спонукають купити його негайно, це може бути ознакою шахрайства. Вам кажуть, наприклад, що інша партія товару буде гіршої якості. Зловмисники у такий спосіб маніпулюють, аби пришвидшити оплату товару. Також треба звертати увагу на рейтинг продавця та перевіряти його у відгуках.
— Часто батьки публікують у соцмережах фотографії своїх дітей, на яких видно, наприклад, номер школи… Повідомляють особисті дані дитини, зокрема ім'я, вік, домашню адресу і навіть ім'я вчителя… Чи можуть зловмисники викрасти «особистість дитини»?
— Від створення фейкової інформації у сучасному світі ніхто не застрахований. Зловмисники можуть зламати сторінку та від імені дитини спілкуватися з її однолітками… Тому батьки мають у першу чергу звертати увагу на особисту безпеку дитини. Вони розуміють, їхній акаунт є публічно доступним чи ні, тому мають зважати на ті ризики, які можуть виникнути після опублікування фотографій.
Я би радила батькам обговорювати з дітьми можливість публікації їхніх фотографій. Дитина може бути проти ведення будь-яких соціальних мереж. Тому публікація її фотографій може спровокувати психологічну травму або зіпсувати стосунки з батьками. Дитина втратить до батьків довіру. Мама, наприклад, сказала: «Я тебе сфотографую, скину бабусі», а сама виставила фото у соцмережі. Таке фото може спровокувати хвилю хейту серед підлітків… Психологічний стан дитини може ще більше погіршитися.
Окрім того, публікувати інформацію про домашню адресу, давати фотографії, на яких можна ідентифікувати школу, не варто. Через поширення фотографій у соцмережах дитина може стати жертвою кібербулінгу або статевих злочинів…
— Що має насторожити батьків у такому випадку?
— Якщо незнайомець наполегливо контактує з неповнолітніми у соцмережах, просить не розповідати про нього батькам, пише провокаційні коментарі, це перший дзвіночок, аби батьки замислилися над тим, з ким спілкується дитина.
Батьки мають будувати довірливі стосунки з дітьми, аби вони не боялися про все розповідати. Дитина каже батькам, що якась незнайома людина їй пише у соцмережах і пропонує зустріч. Дитина знає, що батьки її вислухають, допоможуть, а не будуть карати за той чи інший вчинок.
— Якщо зловмисники зламали акаунт дитини, як треба діяти? За якою статтею розслідується цей злочин?
— Злам акаунту — це несанкціонований доступ до облікового запису у соціальній мережі (ст.361 КК України). В умовах воєнного стану за таке правопорушення загрожує від 10 до 15 років позбавлення волі. Єдине, чим ускладнюється процес документування, люди не одразу звертаються до кіберполіції, і ідентифікатори (програми) губляться.
Люди думають, що втратили доступ до акаунту через проблеми з Інтернетом або через відсутність електроенергії, наприклад. Є випадки, коли одразу телефонують на «гарячу лінію», але є моменти, коли звертаються через два-три тижні. Роблять це тоді, коли знайомі просять їх, скажімо, повернути борг, отриманий зловмисниками через фішингові листи або повідомлення… Тоді отримати технічну інформацію досить складно.
Якщо у людини немає додаткового парольного захисту, її обліковий запис може бути викрадений. Зловмисник, який отримав до нього доступ, може використовувати його на власний розсуд. Це може бути поширення будь-яких наративів або оголошення якихось зборів, якщо людина публічна і має велику аудиторію. Це може бути прохання терміново позичити, наприклад, 2−3 тисячі грн з обіцянкою, що ввечері ці кошти вона поверне готівкою. Шахраї просять у борг невелику суму, щоб людина не перетелефоновувала із запитанням: «Що у тебе сталося?». Про нові схеми фішингу кіберполіція інформує, зокрема, за допомогою проєкту «BRAMA».
— Чи потрібно дітям змінювати налаштування у соцмережах, обмежувати коло друзів?
— Якщо говоримо про дитячий акаунт, тут бажано встановлювати обмеження. По-перше, фотографії дитини не будуть у широкому доступі. По-друге, у батьків буде змога відстежувати, з ким дитина спілкується.
Також потрібно проводити профілактичні бесіди з дитиною про те, щоб вона не спілкувалась з незнайомими людьми. Наприклад, тими, хто їй скидає фотографії порнографічного характеру. Якщо таке трапляється, вона має звертатися до дорослих (зокрема батьків). Або сама дитина може виставити у соцмережах фотографію, скажімо, у білизні, яка буде сприйматися як провокативна. Це наражатиме дитину на небезпеку.
Згідно з законодавством, якщо хтось комусь пересилає фотографію оголеного тіла, у цьому випадку може бути застосована адміністративна відповідальність.
Загальне правило для усіх користувачів соцмереж: бути уважними, стежити за тим, що відправляєте і що виставляєте у публічний доступ. Людина несвідомо може сфотографуватися біля об'єкта критичної інфраструктури, у місцях масових скупчень військовослужбовців або військової техніки. Це може наражати людей на небезпеку.
У жодному випадку не можна виставляти у соцмережах копії документів (паспорта). Зловмисник може використати ваші документи, наприклад, для здачі житла в оренду або взяти кредит у банку.
Батькам варто відстежувати запити дитини про роботу, бо досить часто дітей втягують у сприяння злочинній діяльності. Пропонують розсилати ті чи інші повідомлення, які можуть бути фішинговими і пропонувати людям отримати якусь матеріальну допомогу. А дитина буде несвідомо розсилати такі повідомлення.
Батьки мають знати те, що є певні радикальні рухи, які залучають дітей до підпалу автівок військовослужбовців. Якщо дитина почала цікавитися пальним або іншими пально-мастильними речовинами, розміщенням якихось об'єктів, треба приділити їй додаткову увагу. Особливо, коли дитина йде кудись у пізній час. Або скидає комусь фотографії і цікавиться подібними речами. За паління автівок військових може загрожувати від 5 років до довічного позбавлення волі (якщо злочин кваліфікують як диверсію).